AZ ISKOLA HELYI TANTERVE
I.	Az iskola működése
I.1 Az iskola szerkezete, képzési rendje
I.1.1 Az iskola szervezeti felépítése
I.1.2 A nem szakrendszerű oktatás  bevezetése
I.2 Tanulói jogviszony létesítése és a továbbhaladás feltételei
I.2.1 Tanulói jogviszony
I.2.2 Továbbhaladás feltételei:
I.2.3	Az osztályba sorolás elvei
I.2.4	Tanulószobai, napközis csoportba felvétel
I.3 Élet- és munkarend, iskolai tevékenységek, szolgáltatások
I.3.1 Élet- és munkarend
I.3.2 Tanórán kívüli tevékenységek, hagyományok
I.3.3 Szolgáltatások
I.4 Az iskolai beszámoltatás, számonkérés követelményei, formái
I.4.1 Az iskolai beszámoltatás, számonkérés követelményei
I.4.2 A tanulók otthoni, napközis és tanulószobai felkészüléséhez előírt írásbeli és szóbeli feladatok meghatározásának elvei
I.4.3 	Értékelés, osztályzat, érdemjegy, szöveges értékelés
I.5. Mérések, vizsgák
I.5.1 Mérések és vizsgák rendszere
I.5.2 Az iskolánkban tartott vizsgák szabályozása
I.5.3 Az iskolánkban tartott vizsgák
I.6  A tanulók fizikai állapotának mérése
I.7	A magatartás és a szorgalom értékelése
Magatartás és szorgalom értékelésének alapelvei és célja:
I.8 Az alkalmazható tankönyvek, taneszközök kiválasztásának elvei
I.1.9 A program megvalósításának feltételei
II.	A HELYI TANTERV
II.1 A tantervválasztás, tantervkészítés törvényi keretei
II.1.1 A Nemzeti Alaptantervben meghatározott fejlesztési feladatok
II.2 A tanterv követelményei
II.2.1 A fejlesztés kiemelt területei 1-4. évfolyamon
II.1.2 A fejlesztés kiemelt területei 5-8. évfolyamon
II.3 Az iskola tantárgyi rendszere
II.4 A kerettanterv helyi bevezetése
Az iskolai oktatás időkereteit meghatározó törvényi szabályozás szerint a táblázatba foglalt órakeretek állnak rendelkezésünkre:
II.5 Az átmenetből adódó feladatok
III. A PEDAGÓGIAI PROGRAM LEGITIMÁCIÓJA
IV. ZÁRADÉK

AZ ISKOLA HELYI TANTERVE

I.	Az iskola működése

I.1 Az iskola szerkezete, képzési rendje

	Az iskola az ÁMK keretében 8 évfolyammal a Közoktatási Törvény és végrehajtási rendeletei alapján ellátja az általános iskolai neveléssel, oktatással összefüggő feladatokat.
	Az iskola Szada községben működik, de vállalja más településekről is tanulók beiskolázását a férőhelyek függvényében.

I.1.1 Az iskola szervezeti felépítése

Az intézmény vezetője az igazgató, aki egyben az ÁMK igazgatója is.
A vezető helyettese az igazgatóhelyettes. Kettejük közvetlen munkatársa az iskolatitkár.
Az intézményben alsó tagozatos és felső tagozatos munkaközösség működik.
A vezetés munkáját 	Diákönkormányzat
			Szülői Testület
  			KAT és a szakszervezetek segítik
A mindennapos testedzés hatékonysága érdekében diáksportkör működik iskolánkban.
Munkánkat a Székely Bertalan Kulturális Alapítvány (SZAMI) is támogatja. DÖK patronálását, a GYIV és tűzvédelmi munkát, munkavédelmi feladatokat beosztott pedagógusok végzik.

Tanulócsoportok száma:	jelenleg 13

Iskolánkban osztályrendszerű tanítás folyik. Alsó tagozaton 1-4. osztályig felmenő rendszerben tanítunk, az 5-8. évfolyamon szakos tanítás folyik, illetve a 2008/2009-es tanévtől kezdődően az 5. osztálytól felmenő rendszerben bevezetésre kerül a nem szakrendszerű oktatás, mely az 5. és 6. évfolyamot érinti. A 7. és 8. évfolyamokon az oktatás teljes ideje alatt szakrendszerű tanítás folyik.

Az alapfokú nevelés-oktatás szakaszai 

1-2. évfolyam	bevezető szakasz
3-4. évfolyam	kezdő szakasz 
5-6. évfolyam	alapozó szakasz
7-8. évfolyam	fejlesztő szakasz

Az iskolai nevelés-oktatás általános műveltséget megalapozó szakaszán belül az egyes iskolai évfolyamok tananyaga és követelményei egymásra épülnek Ez 2004. szeptember 1-én lép életbe első osztálytól felmenő rendszerben.
Minden gyermeknek joga van képességének, tehetségének megfelelő képzésre, oktatásra, nevelésre, s nekünk, pedagógusoknak kötelességünk ehhez hozzájuttatni őket. A tanulási nehézséggel küzdő tanulók segítésére az intézményben fejlesztőpedagógus dolgozik
A fejlesztő szakember a pedagógusokkal egyeztetve végzi fejlesztő munkáját. Ennek az együttműködésnek a keretében azokat a gyermekeket látják el, akik az iskolai szűrővizsgálatok, a Nevelési Tanácsadó vagy a Szakértői Bizottság véleménye alapján fejlesztő foglalkozásra jogosultak, annak érdekében, hogy a diagnosztizált részképesség problémáikhoz megfelelő szintű segítséget kaphassanak.
A fejlesztő pedagógus végzettségét tekintve egyenrangú társa az osztályban tanító pedagógusnak. Munkamegosztásuk ezen alapul.

Együttműködésük keretei:
-A fejlesztő pedagógus a tanórával párhuzamosan egyéni vagy kiscsoportos foglalkozást tart.
- A két pedagógus bontott tanulócsoporttal dolgozik.
- Együtt vezetik a foglalkozásokat.
- A fejlesztő pedagógus vezeti a foglalkozást, lehetőséget teremtve kollégáinak az egyéni vagy kiscsoportos foglalkozásra, korrepetálásra.

A fejlesztés fő irányai:
- Érzelmi, viselkedési nehézségek zavarok esetében az osztályközösség megfelelő irányítása, az elfogadó attitűd jelenti a legnagyobb segítséget. A fejlesztő pedagógus a részképesség zavarok vagy esetleg azoknak a területeknek a gondozásában segíthet, amelyben tehetséges a tanuló vagy különös érdeklődést mutat irántuk. Ez segíthet az agresszivitás kreatív energiává alakításában.
- A tanulási nehézségek, zavarok korai korrekciójának egyik területe a részképességek (észlelés, figyelem, emlékezet, megértés, gondolkodás) fejlesztése.
A feladatok preparálása, speciális eszközök készítése, vonzó gyakorlási helyzetek teremtése megoldást jelenthetnek, segíthetik a tanuláshoz szükséges motiváció kialakulását.
Tapasztalataink azt mutatják, hogy tanulóinknál elsősorban a hallási figyelemmel, a szókinccsel vannak gondok. A logopédiai problémák szaporodása a beszédkultúra sorvadását jelenti. Fejlesztését logopédus végzi, útmutatásai alapján a fejlesztő pedagógus is részt vehet a gyakoroltatásban.
-A pszichomotoros problémák, - testséma, mozgáskoordináció – fejlesztése kiemelt területe a kisiskolások gondozásának.
A mozgásfejlesztés színtere a testnevelési óra. Speciális mozgásfejlesztésre délutáni elfoglaltság keretében a szakszolgálat által biztosított szakember segítségével van lehetőség.

I.1.2 A nem szakrendszerű oktatás  bevezetése

A nem szakrendszerű oktatás alapozó szakaszra való kiterjesztése a tanulási, magatartási és beilleszkedési zavarokkal küzdő gyerekek képességeinek, készségeinek fejlesztésére ad lehetőséget, ezzel is csökkentve lemaradásukat.

	A közoktatásról szóló 1993.évi LXXIX tövény, valamint a 2003. évi LXI. ill. a 2006.évi LXXI. évi törvénnyel módosított előírásai alapján a 8.§(3) bekezdés alapján iskolánkban a NEM-SZAKRENDSZERŰ OKTATÁST az alábbiak szerint kívánjuk bevezetni a 2008/2009-as tanévtől az 5., míg a 2009/2010-es tanévtől az 5-6. évfolyamon.

Nem szakrendszerű az oktatás, ha az egyes tantárgyakat a tanulók részére tanítói végzettséggel és szakképzettséggel rendelkező pedagógus tanítja (kt.121.§(34).
	Intézményünkben ez a magyar nyelv és irodalom, valamint a matematika tantárgyakat érinti.
5. évfolyam: 3 magyar, 1 drámajáték, 4 matematika óra
6. évfolyam: 3 magyar, 1 drámajáték, 4 matematika óra

Lehetőség szerint fenti tantárgyakat a 4. évfolyamon tanító pedagógusok vinnék tovább, megtartva 5. évfolyamig az osztályfőnök feladatkört, így is segítve az alsó-felső évfolyam váltás esetleges nehézségeinek enyhítését.

A nem-szakrendszerű oktatás ezen tárgyak esetében bontva történik kitolva és erősítve az alapozó szakasz feladatait.

Felsőbb évfolyamokról – megfelelő szakképesítés megszerzése után elsősorban a testnevelés és a művészeti tárgyak (rajz, ének, néphagyomány) esetében tartjuk lehetségesnek a „letanítást”.

Kiemelt fejlesztési irányok:

Alapkészségek: olvasáskészség, íráskészség, elemi számolási készség, elemi rendszerező képesség és elemi kombinatív képesség.

Az olvasáskészség, vagyis a szövegértő, élményszerző olvasás kritikus feltétele az optimálisan fejlett, optimális használhatóságú olvasáskészség, olvasástechnika.

Az íráskészség a kézírással működő írásbeli kifejezés, közlés kritikus feltétele, amely a tevékeny iskolai tanulás ma még nélkülözhetetlen eszköze. Gyakorlottság szerint kétféle íráskészség létezik: rajzoló és kiírt íráskészség. A jól működő rajzoló íráskészséggel a nyelv milliónyi szavának bármelyikét le tudjuk írni. Ez a fajta íráskészség azonban csak nagyon lassú, a betűk rajzolására koncentráló írást tesz lehetővé, gyakorlati célra használhatatlan. Mivel a 4-5. évfolyamon már használni kellene az íráskészséget, gyakorlatlansága miatt alig olvashatóvá esik szét. Ezért célszerű lenne az 5-6. évfolyamon több gondot fordítani a kiírt íráskészség kifejlesztésére is.

Az elemi számolási készség: összefoglaló megnevezés alatt a számírás készségét, a mértékegység- váltás és a négy alapművelet 100-as számkörbeli készségeit értelmezzük. Ezeknek az elemi készségeknek az optimális kiépülése és optimális gyakorlottsága nélkül bizonytalan alapokra épül a matematika tanítása, ebben az életkorban az elemi számolási készség fejlettsége szorosan összefügg az intelligencia fejlettségével. Ezeknek az elemi készségeknek az optimális szintű elsajátítása kulcsfontosságú feladat.

Az elemi rendszerező képesség : (a Piaget-féle gondolkodási műveletrendszer írásbeli szintjét) az elemi kombinatív képesség (annak elemi írásbeli szintje) iskolai adatai segíthetik az iskolai fejlesztőmunka irányainak kijelölését az egyes tanulók vonatkozásában.

5-6. osztályos magyar nyelv és irodalom, valamint matematika tantárgyai átdolgozásának fő szempontjai:
- 	az önálló tanulás, jegyzetelési technikák tanítása
-	az információszerzés-, és feldolgozás (forrásból tájékozódás, szelektálás, rendszerezés, felhasználás, új kontextusban alkalmazás) képességének fejlesztése
-	a kommunikációs képességek (Pl. műfajok ismerete, értése, nyelvhelyessége, helyesírása, alkotása hétköznapi helyzetekben) erősítése
-	a szociális kompetenciák fejlesztése
-	a térbeli, időbeli, mennyiségi viszonyokban való pontosabb tájékozódás
-	tanítói és tanári módszerek együttes alkalmazása

A hatékonyság növelése érdekében az érintett évfolyamokon a tanulók gondosan megszervezett differenciálására is sort kerítünk. Ezt leginkább csoportbontással és egyéni bánásmóddal kívánjuk megvalósítani. Ehhez természetesen plusz órákra lesz szükség. Ezt az órakeretet a kt 52.§ (7.bek.) alapján a tanórán kívüli órakerettel is ki lehet egészíteni.
Az alsó tagozatos, a nem szakrendszerű tanításszervezés az egyéni foglalkoztatást, a páros munkát, a differenciált csoportmunkát, a tanulók részére a visszajelzés folyamatos megszervezését, a szöveges értékelés következetes alkalmazását jelenti.

Nem szakrendszerű oktatás 5. évfolyam magyar nyelv és irodalom

-	Optimális esetben a negyedik osztály végén képes a gyermek adekvát megnyilvánulásokra: köszönés, megszólítás, kérdés, kérés, társalgás, tájékoztatás. 
-	Spontán helyzetben köszön, ismeretlen szituációban megszólít, kér és tájékoztat. A társalgásban kérdez, kapcsolódik a mások által elmondottakhoz. 
-	Dramatikus játékokban megfelelő beléptetéssel, a közönség által jól halhatóan, a mondattípusoknak megfelelő intonációval mondja szövegét. 
-	Különbséget tud tenni – a gyakran megfigyelt –közlési stílusok és kifejezésmódok között.
-	Megért egyszerű metakommunikációs jelzéseket.
-	Tisztában van a szavak jelentéshordozó szerepével, toldalékolásával, a mondat- és a szövegalkotás elemi szabályaival, a beszélői szándék kifejezésének módjával, illetve annak megértésével.
-	Az életkorának megfelelő egy oldalnyi szöveget néma olvasás útján megérti és saját olvasata szerint értelmezi azt.
-	A szövegben egyszerű összefüggéseket felismer, a fontos információkat kiemeli..
-	Ismert tartalmú szövegről felkészülés után képes emlékezetből tömörített összegzést adni.
-	Az olvasottakról véleményt nyilvánít.
-	Rövid szöveget nyomtatott és folyóírással mások számára jól olvashatóan, betűkihagyás és betűcsere nélkül képes írni.
-	Adott vagy választott témáról egy- másfél oldal terjedelmű, értelmes összefüggő szöveget tud írni. Jelzi a szó és mondathatárokat.
-	A mondatvégi írásjelek közül megfelelően használja a pontot és a kérdőjelet.
-	Begyakorolt szókészletben helyesen jelöli
-	a magán és mássalhangzók időtartamát
-	a tulajdonnevek kezdőbetűjét
-	a kiejtéstől eltérő hangkapcsolatokat
-	a „j” hangot
-	helyesen írja az igekötős igék gyakori eseteit
-	hibátlanul választja el az egyszerű szavakat

Nem szakrendszerű oktatás 5 évfolyam matematika tantárgy

	A kezdő szakasz feladata az alapvető matematikai ismeretek elsajátítása, a problémamentes továbbhaladás biztosítása. Az alapozás a matematika kiemelt témaköreiben az ismeretek koncentrikus és spirális bővülését segíti elő. Ezért kiemelten kell kezelni azokat a tanítási tartalmakat, amelyekre a következő iskolaszakasz tananyaga épül:
- a természetes szám fogalmának gazdag tartalommal való kiépítése a tízezres számkörben
- a biztonságos eligazodás a tízes számrendszerben
- a biztonságos szám- és műveletfogalomra épülő számolási készségek kidolgozása és fejlesztése
-	a sík és térbeli tájékozódási képesség formálása
-	geometriai szemlélet kialakítása alakzatok megismerésével, formai és mennyiségi tulajdonságok felismerésével, egyszerű transzformációkkal
-	segíteni a problémalátást, a probléma-megoldási képesség kialakítását tapasztalati függvények és sorozatok vizsgálatával, ábrázolásával 
-	valószínűség szemlélet kialakítása valószínűség számítási játékokkal, megfigyelésekkel, kísérletekkel
-	a tanulók megfelelő szemléletének kialakítása a valóság és a matematikai modell kapcsolatáról

A természetes számok témakörében nagyon fontos feltárni a számfogalombeli hiányosságokat, a műveletvégzés szintjét, a méréseket és mértékváltásokat  

A nem szakrendszerű oktatásra fordítható óraszámok

A kt. 52. § alapján az 5. 6. évfolyamon a tanulók kötelező heti óraszáma: 22.5 óra, ám ebben a §-ban a (7) bekezdés szerint ennek 25 % lehet a nem kötelező órák száma, ami összesen: 5,625 óra. Mindezek alapján számítható a nem szakrendszerű sávban a kötelező és nem kötelező órák 25-50 %-a. Tehát 22.5 óra + 5,625 óra = 28,125 óra. Ennek 25 %-a 7,03 óra, az 50 % pedig a 14,06 óra. A nem szakrendszerű oktatás megszervezésére tehát az 5. és a 6. évfolyamokon is hetente minimum 7 órát, maximum 14 órát kell felhasználni. A kötelező órák terhére heti 5,625 óra, míg a nem kötelező órakeret terhére heti 1,4 óra használható fel minimálisan.

A tehetséggondozási feladatokból eredően a felső tagozaton az oktatás csoportbontással történik, ha a létszámok lehetővé teszik. Az informatika 5-8. évfolyamokon, idegen nyelv 4-8. évfolyamokon, technika-és életvitel 5.-8. évfolyamokon a hatékonyabb oktatás érdekében szintén csoportbontással valósul meg. 
A továbbtanulást segítendő a 7. és 8. évfolyamon a csoportbontás elsősorban a felvételi tantárgyakból (magyar, matematika) történik. 

A képzési szakaszok 4. 6. 8. évfolyam végén fejeződnek be. Ez átjárhatóságot biztosít más szerkezetű intézményekbe, a 6 és 8 évfolyamos középiskolákba.

Napközis csoportok száma:	Tanévenként változó. 1. és 2. osztályban lehetőleg homogén csoportokat, későbbi évfolyamokon vegyes csoportokat szervezünk. 

Tanulószobai csoportok száma:	1 	Felső tagozatos (5-8. oszt.) tanulók részére szerveződik, igény szerint.

I.2 Tanulói jogviszony létesítése és a továbbhaladás feltételei

I.2.1 Tanulói jogviszony:
-	Az iskola első évfolyamára valamennyi gyereket fogad, aki rendelkezik az iskolaérettség ismérveivel és lakóterületileg állandó bejelentett lakása van;
-	Más településről érkezők esetén az iskola befogadóképessége a mérvadó;
-	Beiratkozás minden évben a megjelölt helyen és időben történik;
-	Elutasítás esetén fellebbezés az illetékes jegyzőnél.
-	 Magántanulói jogviszony létesítése:
- A magántanulói jogviszonnyal kapcsolatos szabályozást a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 7. §-a, valamint a 11/1994. (VI. 8.) a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló MKM rendelet 23. §-a tartalmazza. 
- Ha a tanuló tankötelezettségének magántanulóként kíván eleget tenni, a szülő írásbeli kérelmet nyújt be az iskola igazgatójához. A bejelentést követő három napon belül az igazgató beszerzi a tanuló lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálat véleményét, annak eldöntésére, hátrányos-e ez a megoldás a tanulónak. 
- Amennyiben a tanuló tanulmányi kötelezettségének a szülő döntése alapján magántanulóként tesz eleget, felkészítéséről a szülő gondoskodik, illetőleg a tanuló egyénileg készül fel. 

I.2.2 Továbbhaladás feltételei:
-	Az előző év vagy képzési szakasz sikeres befejezése;
-	Eredményes javító, illetve osztályozóvizsga.
-	A 250 órát elérő igazolt hiányzás esetén a tantestület engedélyezheti osztályozó vizsga letételét.

I.2.3	Az osztályba sorolás elvei
-	Az osztályba sorolásról a nevelőtestület véleménye alapján az igazgató dönt;
-	A jelentkezők létszámának függvényében 2 osztályt indítunk egy évfolyamon (50-50%);
-	Magyarországi más képzési rendszerű (alternatív) iskoláiból jelentkezők esetén szintfelmérést végzünk;
-	Más országból ideköltözöttek esetén különbözeti vizsgát, esetleg türelmi, felzárkóztatási időt (2 hónap) szabunk meg.

a, A csoportba sorolás elvei:

-	7. osztálytól a továbbtanulási elképzelésekhez igazodva alakítható ki tanulócsoport
-	A nem szakrendszerű oktatás bevezetése a tanulók csoportba sorolásának más szempontjait is szükségessé teszi. A 4. osztályos kompetenciamérés eredményei, valamint a tanulók készségeinek, képességeinek fejlettsége, a nevelési tanácsadók által készített szakvélemények alapozzák meg a tanulói csoportok összetételét. A kompetenciamérés javítását, értékelését minden tanévben a 4-es osztálytanító végzi el, az eredményeket az ötödikben tanító kollégákkal értékelik, éves terveik készítésénél felhasználják.

I.2.4	Tanulószobai, napközis csoportba felvétel

-	A napközi otthonba jelentkezők közül mindenkit fel kell venni, ha ennek lehetősége biztosított;
-	Tanulószobai foglalkozásra kötelezett (szülő egyetértésével) az a tanuló, aki valamely tantárgyból a tantárgyi követelményeknek nem tett eleget, vagy tanulmányi munkájának színvonala erősen leromlott

f)	A nem kötelező, választott foglalkozásra érdeklődési kör alapján lehet jelentkezni szeptember 15-ig. A jelentkezés önkéntes, de a folyamatos munkavégzés miatt a foglalkozásokon a részvétel a tanév végéig kötelező. 

I.2.5	Kilépés, tanulói jogviszony megszűnésének feltétele:
-	Lakóhely változtatás;
-	Fegyelmi büntetés (áthelyezés másik iskolába);
-	Szülői kérelem alapján más jellegű iskolában folytatja tanulmányait,
-	Általános iskolai tanulmányainak befejezése.

I.3 Élet- és munkarend, iskolai tevékenységek, szolgáltatások

I.3.1 Élet- és munkarend

Az iskolában reggel 7 órától pedagógusi ügyelet működik. Az iskolai tanítás reggel 8 órakor kezdődik. 
A tanév rendjét augusztusban a nevelőtestület határozza meg az oktatási miniszter rendelete alapján. Ezt a szülők és tanulók tudomására hozzuk (rendezvények, ünnepek, tanítás nélküli napok, órarend stb.). a Székely Híradó tanév eleji számában.
	Folyamatos tájékoztatást biztosítunk az iskola életéről.(szülői értekezlet, fogadó órák, községi- és iskolai sajtó, stb.). Rendszeresen (hetente) munkaértekezletet tartunk.
	A napközis és tanulószobai foglalkozás térítésmentes, étkezésért az érvényben lévő térítési díjat kell fizetni minden hó 15-ig. Kedvezményt a törvényben szabályozott formában lehet igényelni.
	A gyerekekkel közösen ügyeleti rendszert működtetünk a kulturáltabb magatartásért és környezetért. A tanulók látják el a kapus ügyeletet.
	A hit- és vallásoktatásban való részvétel a tanulók számára önkéntes, a hittanórák megtartására az iskola helyet biztosít.
	Minden tanulónk évente egy alkalommal általános orvosi, és két alkalommal fogorvosi szűrésben részesül.
	Nyári szünetben legalább 15 fő jelentkezése alapján napközis ügyeletet biztosítunk, igény szerint napközis tábort szervezünk
	Az iskola kiemelkedő tevékenységet végző diákjainak jutalomkirándulást szervezünk. A Székely tallér szabályzata alapján kerülnek a legtöbbet dolgozó tanulók az Aranybuszra.

I.3.2 Tanórán kívüli tevékenységek, hagyományok

Az egészséges életmódra nevelés érdekében – a törvényi előírásoknak megfelelően- minden tanítási napon, az 1-4 évfolyamon tanulóknak az utolsó óra és a tanulási idő kezdete között játékos mozgási lehetőséget biztosítunk az évszakhoz és az időjáráshoz alkalmazkodva, a testnevelők és a napközis nevelők segítségével.
Szeretnénk, ha minél több tanuló ismerné népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságai, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit. Ismerjék elsősorban falujuk, de más vidékek, országunk szokásait, hagyományait is. Ösztönözzük a szűkebb és tágabb környezet történelmi, kulturális és vallási emlékeinek, hagyományainak feltárására, ápolására. Ezért a hagyományőrző versenyeken, programokon tanulóinkkal, szép számmal veszünk részt.
Hagyományaink ápolása az egész iskolai oktatást áthatja, beépül minden tantárgyba a maga sajátos követelményével és módszerével együtt.
Alsó tagozaton hagyománnyá fejlesztettük az iskolai szaktárgyi versenyek megrendezését, melyet minden év szeptemberében hirdetünk meg.
Részt veszünk az egyéni feladatmegoldó, területi szaktárgyi- és sportversenyeken. 
A Kazinczy szép kiejtési versenyt már évek óta szervezzük, rendezzük. 
Hagyomány az elsős tanulók fogadása és a végzős tanulók búcsúztatása. 
Minden évben a tanév végén Székely Mozaik néven iskolai gálaműsort rendezünk, melynek bevétele az iskolai munkát segíti.
2004-től minden évben Székely Bertalan verseny rendezünk felváltva évente saját tanulóink, ill. a környező községek, városok iskolái számára.
A falu lakossága pedig május hó elején nagyszabású rendezvény keretében emlékezik meg Székely Bertalanról, a híres festőről. Ennek házigazdája a Faluház.
Az osztályok szervezik a hagyományos szüreti, farsangi bált, a Mikulás délutánt, a karácsonyi ünnepséget.
Aktív résztvevői vagyunk a hulladékgyűjtési és környezetvédelmi akcióknak. Óvodásaink megrendezik a Madarak és fák napját.
Minden iskolai szünet előtt Miénk az iskola címmel iskolatakarítási és szépítési, napot szervezünk.
Évek óta hagyomány, hogy a szülői munkaközösség bevonásával tanulóinknak színvonalas gyermeknapi rendezvénnyel kedveskedünk, összekapcsolva a Kihívás Napjához kötődő sportversenyekkel.
Minden évben az egyik nemzeti ünnepünkön (március 15-e, október 23-a) egész napos program, verseny keretében emlékezünk meg az évfordulóról. 

I.3.3 Szolgáltatások

Az alapképzést kiegészítő foglalkozások, az érdeklődési kör, személyi, tárgyi feltételek és a pénzügyi lehetőségek függvényében évente kerülnek meghirdetésre.

Térítésmentes foglalkozásaink, amelyek évek óta sikeresen működnek
- korrepetálás, felzárkóztatás,
- tehetséggondozás, szakkörök,
- sportfoglalkozások.
Térítés ellenében az alábbi foglalkozásokon vehetnek részt tanulóink
- zeneiskolai foglalkozások,
- szakkörök

I.4 Az iskolai beszámoltatás, számonkérés követelményei, formái

I.4.1 Az iskolai beszámoltatás, számonkérés követelményei

Mindig vitatott kérdése volt az oktató-nevelő munkának az ellenőrzés, értékelés. Az ellenőrzés tulajdonképpen ”a pedagógiai információk szervezett visszajelentésének elmélete és gyakorlata” (Báthory), az értékelés pedig az így kialakult kép egybevetése az elvárható fejlődéssel, a teljesítmény színvonalával.
	Az ellenőrzés szinte minden formáját értékelés kíséri a két tevékenység együtt igazán hatékony.

Az ellenőrzés, értékelés elvei iskolánkban

-	Törekszünk arra, hogy az ellenőrzés és az értékelés sokoldalú, objektív, változatos legyen (szóbeli, írásbeli tesztek alkalmazása stb.).
-	Figyelembe vesszük az életkori sajátosságokat. A fejlesztő, felzárkóztató, tehetséggondozó feladatok ellenőrzése és értékelése személyre szóló, így serkentve a tanulót a nagyobb teljesítmény elérésére.
-	Kiemelt szerepet szánunk a rendszerességnek és folyamatosságnak.
-	Célunk az egész személyiség fejlesztése, az önértékelés képességének kialakítása, szóbeli teljesítményének fokozatos fejlesztése. A rendszeres szóbeli számonkérés alapkövetelmény.

I.4.2 A tanulók otthoni, napközis és tanulószobai felkészüléséhez előírt írásbeli és szóbeli feladatok meghatározásának elvei 

„A házi feladat a tanulók önálló, a tanítási órák között végzett tevékenységén alapuló oktatási módszer. 
A pedagógus szerepe a házi feladat kijelölésére, a tanulóknak a házi feladat megoldására való felkészítésére és a házi feladatok értékelésére korlátozódik.” /BPSZK/
 
Az otthoni felkészüléshez adott írásbeli és szóbeli feladatok segítik

•	az elsajátított új ismeret bevésését, elmélyítését, gyakorlását
•	a tananyaghoz kapcsolódó információk bővítését / önálló kutatómunkák /
•	az új tananyagot készítheti elő
•	a tantárgyakhoz kapcsolódó alapkészségek, képességek fejlődését
•	a pontosság, kötelességtudat, rendszeres önálló munkavégzés fejlesztését
•	a differenciált tanulást / felzárkóztatás, tehetséggondozás /
•	az önálló ismeretszerzés stratégiájának kialakítását, és ezzel az élethosszig tartó tanulás eszközeinek megismerését.

A házi feladat adásának alapelvei iskolánkban

A házi feladat tartalma:

•	kapcsolódjon az órai munkához, a tantárgyi követelményrendszerhez 
•	legyen differenciált, esetenként személyre szabott, 
•	legyen gyakorló jellegű, érdekes, érdeklődést felkeltő
•	legyen megfelelően előkészített 
•	egyes életkori sajátosságokat figyelembe vevő 

A házi feladat formáját tekintve lehet: 

projekt- munka 
egyéni kutatómunka 
teszt 
gyűjtőmunka 
munkafüzeti gyakorlatok 
rajz, plakát 
számolás vagy fogalmazvány 

	munkadarab 
	programozás stb. 
	memoriter 
	versenyfeladatok 
	rejtvények 
	szótanulás 
	kísérlet 

A házi feladat elkészítésének időtartama  

•	Az egymást követő napokra való otthoni felkészülés (összes írásbeli és szóbeli házi feladat) egy átlagos képességű diákot tekintve – a tanulók életkorát is figyelembe véve – lehetőség szerint 45-90 perces napi felkészülést igényeljen. 
•	Időben hosszabb és elmélyültebb felkészülést igénylő feladat akkor adható, ha a számonkérés nem másnap történik, ilyenkor a pedagógus a tanulók tervszerű időbeosztására támaszkodhat.
•	Hét végére – a körülmények figyelembe vételével (pl. felkészülés írásbeli, vagy szóbeli témazáróra, beszámolóra), a pedagógus egyéni belátására bízva – a fenti szempontok alapján adható, vagy el is hagyható.
•	Az órarend készítésénél figyeljünk arra, hogy a pénteki óra lehetőség szerint, ne folytatódjon hétfőn, ami könnyebben megoldható az alsó tagozaton, de szerepeljen szempontként a felsőben is.
•	Iskolai szünetekre, kötelezően nem adható házi feladat, kivéve a rövid évközi szüneteket, amikor, különös tekintettel a kis óraszámú tantárgyakra, nem lehet elhagyni az otthoni folyamatos felkészülést. 
•	A kötelező olvasmányok listáját az előző tanév végén adjuk ki, így a tanulók feladata, hogy a meghatározott időre felkészüljenek.

A házi feladat elkészítésének módja

•	A tanulók lehetőleg önálló munkával oldják meg a házi feladatot
•	A tanulóknak joguk van a házi feladat elkészítéséhez szükséges tanári útmutatáshoz. 
•	A szülőknek joguk van tanácsot kapniuk abban, hogyan nyújtsanak segítséget gyermeküknek az otthoni munkában. 

A házi feladatok ellenőrzése, értékelése

•	A házi feladatot a pedagógus lehetőség szerint ellenőrzi, megbeszéli a diákokkal. 
•	A házi feladat hiánya esetén a tanár kérheti a következő tanórára ennek pótlását.
•	A szorgalmi házi feladatot a tanár jutalmazza. (piros pont, részjegy, egészjegy stb.) 
•	A házi feladat megoldását a tanár érdemjeggyel értékelheti. 

A házi feladat adásának várható eredménye

	A házi feladat elkészítése, számonkérése, ellenőrzése egymásra épülő lépcsőfokok.
A tanulók teljesítménynövekedésének, készségeik és képességeik fejlődésének elengedhetetlen feltétele.

I.4.3 	Értékelés, osztályzat, érdemjegy, szöveges értékelés

Szöveges értékelés

2004. szeptember 1-jétől az első osztályban, majd felmenő rendszerben az 1-3. évfolyamon negyedévkor, félévkor, az év harmadik negyedévében és év végén szöveges minősítéssel fejezzük ki, hogy a tanuló a tantervi követelményeknek megfelelően teljesített-e. Negyedik évfolyamon negyed és félévi értékelést kap szövegesen a tanuló, félévtől érdemjegyekkel értékeljük, és ez kerül be az év végi bizonyítványába is.
A negyed és harmadik negyedévi értesítő csak a szülők felé megy ki a gyermekek tájékoztató füzetében, a félévi és év végi értékelés pedig a naplóban, a bizonyítványban és a törzslapon egységesen jelenik meg. 
Év közben a különböző tantárgyakból érdemjegyet kapnak a gyerekek, kivéve az 1. évfolyamon. A témazáró dolgozat érdemjegyei nagyobb súllyal számítanak. 
A gyenge teljesítménynél a szülő bevonásával vizsgáljuk az okokat, és javaslatot teszünk a szükséges intézkedésekre.
Tanév végén az egész éves teljesítményt értékeljük, figyelembe véve a fejlődési tendenciát is és a tantervi követelményt vetjük össze a tanuló teljesítményével. A készségtárgyak értékelésénél nemcsak a teljesítmény színvonalának értékelése a fontos, hanem az akarati tényező, a pozitív hozzáállás, a lelkiismeretes, a rendszeres munka.
A tanuló az 1-3. évfolyamon csak abban az esetben utasítható évismétlésre, ha a tanulmányi követelményeket az iskolából való igazolt vagy igazolatlan mulasztás miatt nem tudta teljesíteni. Ugyanez vonatkozik az angol nyelv tanulására is.
A tanuló részére engedélyezhető az iskola évfolyamának megismétlése abban az esetben is, ha egyébként felsőbb évfolyamra léphetne. Az engedély megadásáról a szülő kérésére az iskola igazgatója dönt.

Osztályzat, érdemjegy

	A tantárgyi félévi, év végi osztályzat a tantárgyi teljesítményt tükrözi. A feleltre, dolgozatra év közben érdemjegyet adunk.
-	Azokon az évfolyamokon, ahol az értékelés osztályozással történik, a tanult tantárgyakból fél év alatt legalább (minimum) 3 érdemjegy megszerzése szükséges. A témazáró dolgozat érdemjegyének kiemelt szerepe van a félévi, év végi osztályzatok megállapításánál. A témazáró dolgozatok jegyei duplán számítanak.
-	Tanév végén az egész éves teljesítményt értékeljük, - figyelembe véve a fejlődési tendenciát is- és a tantervi követelményt vetjük össze a tanuló összteljesítményével. 
-	Készségtárgyaknál nemcsak a teljesítmény színvonalának értékelése a fontos, hanem az akarati tényező, a pozitív hozzáállás, a lelkiismeretes, rendszeres munka. A tantárgyak értékelésénél mindezek figyelembevételével alakítjuk ki az osztályzatot. Az első félévben - csak félévig- tanult tantárgyak osztályzatai a bizonyítványba is bekerülnek.

A témazáró dolgozatok értékelését az alábbi teljesítményszintek szerint értékeljük:

Jeles:		91-100%	
Jó:		80-90%	
Közepes:		56-79%	
Elégséges:	40-55%
Elégtelen:	0-39%	

A továbbhaladáshoz szükséges minimumkövetelményeket tartalmazó dolgozatok értékelésénél az alábbi teljesítményszinteket határozzuk meg:

Jeles:		91-100%
Jó:		81-90%
Közepes:		66-80%
Elégséges:	51-65%
Elégtelen:	0-50%	

I.5. Mérések, vizsgák 

I.5.1 Mérések és vizsgák rendszere

Felmérést szervezünk a hiányok feltárása és megszüntetése érdekében a 2. és 4. évfolyam végén olvasásból, matematikából. A sikeres középiskolai felvételik segítése céljából 7. évfolyam végén magyar-matematika, 8. évfolyam félévkor magyar-matematika és 8. évfolyam végén történelem-biológia tantárgyakból vizsgáznak a tanulók. 

Osztály	Mérés	A mérés ideje	Felelős	
1.	Difer	Október-december	Osztálytanító	
2.	„Központi” feladatsor matematika és magyar nyelv	május	Alsós munkaközösség 
vezető	
3.	Angol nyelv alapjai	május	Angolt tanítók; 
osztálytanítók	
4.	Kompetenciamérés	Május utolsó szerda	Osztálytanítók	
5.	Készség-és képességfejlettség-4-es kompetenciamérés ism.	Tanév vége	Osztályfőnök, magyart és matematikát tanítók	
6.	Kompetenciamérés	Május utolsó szerda	felmérésvezető	
7.	Év végi vizsga (matematika; magyar)	Munkaterv szerint	Szaktanárok,
 osztályfőnökök	
8.	Félévi vizsga: magyar, matematika Kompetenciamérés 
Év végi vizsga: 
történelem, angol	Munkaterv szerin

május utolsó szerda	Felmérésvezető, 
szaktanárok, 
osztályfőnökök	

Valamennyi vizsga az összes tanulóra vonatkozik.

I.5.2 Az iskolánkban tartott vizsgák szabályozása

Intézményünk Pedagógiai Programjában meghatározottak szerint a hetedik és nyolcadik osztályos tanulók számára vizsgát tartunk a következők szerint.

7. évfolyamon,	 tanév végén matematika, magyar nyelv és irodalom tantárgyakból
8. évfolyamon 	félévkor matematika, magyar nyelv és irodalom tantárgyakból,			tanév végén történelem és angol tantárgyakból.

A vizsgát az iskolánkba járó minden hetedik és nyolcadik osztályos tanuló köteles letenni a félévi és év végi osztályozó értekezlet előtt, a munkatervben meghatározott időpontban. 

A vizsgák témája és követelményei a Nemzeti Alaptanterv alapján készített Kerettanterv illetve a helyi tanterv követelményeinek megfelelőek. A vizsgatételeket legkésőbb október 15-ig, illetve február 15-ig ismertetni kell a szaktanárnak a tanulókkal. A vizsga szóban történik. Matematikából a tanult témakörökhöz tartozó feladatok megoldása is része a vizsgának. A vizsgán a tanulók által készített jegyzeteket és feladatmegoldásokat egy tanévig őrizni kell.

A vizsgázás feltétele a félévi és az év végi osztályzat megállapításának. A félévi, és év végi osztályzatot a vizsgajegy és az elmúlt félévi érdemjegyek figyelembevételével kell megállapítani. A vizsgán kapott jegyet a témazáró dolgozatokhoz hasonlóan duplán kell számolni. A vizsga nem ismételhető meg.

A vizsgáztatást az osztályban tanító szaktanár végzi, a vizsgabizottság tagjaként legalább egy tanár még jelen van. (Lehetőleg rokon szakos, az osztályban tanító, vagy az osztályfőnök). A vizsga eredményét a szaktanár közvetlenül a vizsga után közölheti a tanulóval.
A vizsgáról jegyzőkönyv készül, melyet az irattárban kell elhelyezni.

I.5.3 Az iskolánkban tartott vizsgák

Osztályozó vizsga:

- az évfolyam teljes anyagából vagy egyes tantárgyakból tehető iskolai vizsga, melyre magántanulók, hiányzásuk miatt nem osztályozható tanulók, vagy valamely tantárgyból egyéni felkészülést folytató tanulók jelentkezhetnek.
- Több évfolyam anyagából összevont vizsga is tehető. Ez esetben minden évfolyamot külön osztályzattal kell lezárni. Bizottság előtti vizsga.

Különbözeti vizsga:

- az igazgató írja elő más iskolából, más országból érkezett tanulóknak a tananyag összevetése után. Bizottság előtti vizsga.

Javítóvizsga:

-A tanév végi elégtelen osztályzatokat az augusztus hónapban tartott javítóvizsgán lehet kijavítani
-A vizsgára a tanuló az év anyagából önállóan készül fel. A vizsga anyagát a tantárgyat tanító tanár állítja össze. Bizottság előtti vizsga. 

A fenti vizsgákról jegyzőkönyv készül, melyeket irattárban kell elhelyezni. A vizsgák eredményeit a tanuló törzslapjára illetve bizonyítványába be kell vezetni.

Két vagy több évfolyam követelményeinek teljesítése rövidebb idő alatt

	Az iskola igazgatója engedélyezheti, hogy a tanuló az iskola két vagy több évfolyamára megállapított tanulmányi követelményeket az előírtnál rövidebb idő alatt is teljesíthesse.
	- Ha a tanuló egy év alatt két tanév tantervi anyagát teljesíti osztályozó vizsgáját február 1 - 10 illetve június 1 - 15 között teheti le. Osztályzatait évfolyamonként kell megállapítani és a tanuló törzslapjára rá kell vezetni, majd a bizonyítványt ez alapján kell kiállítani.

I.6  A tanulók fizikai állapotának mérése

 -A tanulók fizikai állapotának mérését a testnevelés tantárgyat tanító nevelők végzik el a testnevelés órákon, tanévenként két alkalommal október - november, illetve április - május hónapban.
(A felmérés az Oktatási Minisztérium Testnevelési Bizottsága által készített teszt)
A teljesítmények országos feldolgozásához az intézményi osztályonkénti összesített adatlap kerül elküldésre tavasszal június 15-ig, ősszel november 20-ig.

- A mérés eredménye alapján a nevelők a tanulók fizikai állapotát, általános teherbíró képességét minősítik, az évente kapott eredményeket összehasonlítják.

A tanulók fizikai állapotának mérését szolgáló feladatok:

1.	feladat: HELYBŐL TÁVOLUGRÁS (Az alsó végtag dinamikus erejének mérése)

Kiinduló helyzet: a tanuló az elugró vonal (elugró deszka) mögé áll úgy, hogy a cipő orrával a vonalat érinti. 
Feladat: térdhajlítás és ezzel egyidejűleg páros karlendítés hátra, hátsó rézsútos mélytartásba, előzetes lendületszerzés -, majd erőteljes páros lábú elrugaszkodás és elugrás előre.
Értékelés: az utolsó nyom és az elugró vonal közötti távolságot mérjük méterben.

2. feladat: HASONFEKVÉSBŐL TŐRZSEMELÉS ÉS LEENGEDÉSFOLYAMATOSAN 
(A hátizmok dinamikus erő - állóképességének mérése)

Maximális időtartam: négy perc.

Kiinduló helyzet: a tanuló a hasán fekszik úgy, hogy az állával megérinti a talajt, és mindkét karja laza tarkótartás helyzetében van. A vizsgálatot végző személy az egymáshoz tett lábfejeket a földhöz szorítja.
Feladat: a tanuló az 
1. ütemre törzsemelést végez,
2. ütemre összeérinti a könyökét az álla alatt,
3- ütemre visszanyit tarkótartásba
4. ütemre törzsét leengedve visszafekszik a földre.
Értékelés: négy perc alatt végrehajtott törzsemelések száma.

3. feladat: HANYATTFEKVÉSBŐL FELÜLÉS TÉRDÉRINTÉSSEL FOLYAMATOSAN (A hasizmok erő-állóképességének mérése)
Maximális időtartam: négy perc. 

Kiinduló helyzet: a tanuló torna vagy egyéb puha szőnyegen a hátán fekszik, és mindkét térdét 90 fokos szögben behajlítja. Laza tarkóratartás előre néző könyökkel.
Feladat: a tanuló üljön fel, könyökével érintse meg azonos oldalon a combokat. Hanyattfekvés és újabb felülés következik folyamatosan.
Értékelés: a szünet nélküli szabályosan végrehajtott felülések száma négy perc alatt.

4. feladat: FEKVŐTÁMASZBAN KARHAJLÍTÁS ÉS NYÚJTÁS FOLYAMATOSAN(A vállövi és a karizmok dinamikus erő-állóképességének mérése)

Maximális időtartam: lányok 2 perc, fiúk 4 perc.

Kiinduló helyzet: mellső fekvőtámasz (tenyerek vállszélességében előre néző ujjakkal, egyenes törzs, nyak a gerinc meghosszabbításában, nyújtott térd, merőleges kar).

Feladat: a tanulók mellső fekvőtámaszból indítva karhajlítást- és nyújtást végez. A törzs feszes, egyenes tartását a karnyújtás- és karhajlítás ideje alatt is meg kell tartani, a fej nem lóghat. A karhajlítás addig történik, amíg a felkar vízszintes helyzetbe nem kerül.

Értékelés: a szünet nélküli szabályosan végrehajtott ismétlések száma.

5.feladat:COOPER- teszt futással
( Az aerob hosszú távú állóképesség mérése)

Feladat: 12 perc alatt a lehető leghosszabb táv teljesítése.

A tanulók minősítése a négy feladatban elért összes pontszám alapján:

Elért összes pontszám	Minősítés	
O-20	Igen gyenge	
21 - 40	Gyenge	
41 - 60	Kifogásolható	
61 - 80	Közepes	
81 - 100	Jó	
101 - 120	Kiváló	
121 - 140	Extra	

A Cooper-teszt feladataival, illetve az elért eredményekhez tartozó pontszámokat tartalmazó táblázattal rendelkeznek a mindenkori testnevelők, illetve 1 példányt elhelyeztünk a könyvtárban.

I.7	A magatartás és a szorgalom értékelése

Magatartás és szorgalom értékelésének alapelvei és célja:

•	Segítse az iskola nevelés-oktatás folyamatát
•	Segítse a tanulók önértékelésének fejlődését
•	Személyre szabott legyen
•	Vegye figyelembe a gyermek fejlődését

Az értékelés folyamata:

•	Az osztályfőnökök havonta értékelik a tanulók magatartását és szorgalmát, kikérve a szaktanárok véleményét. Az osztályzatokat beíratja a tájékoztató füzetbe.
•	Félévkor és év végén – a havi jegyek és a szaktanárok véleményének figyelembevételével – az osztályfőnök érdemjegyet javasol
•	A magatartás és szorgalom jegyekről a félévi és év végi osztályozó konferencia dönt.
	Vitás esetekben az osztályfőnök véleményének nagyobb súlya van.

Magatartáson értjük a tanuló:
•	iskolai közösséghez, valamint annak tagjaihoz való viszonyát,
•	önmagához való viszonyát, felelősségét, önállóságát,
•	hatását a közösségre, viselkedését a társas kapcsolatokban,
•	házirendben leírtak és közös iskolai szabályaink betartatását,
•	a közösség érdekében végzett tevékenységét,
•	viselkedését, hangnemét, beszédkultúráját, önfegyelmét.
Szorgalmon értjük a tanuló:

•	tanulmányi munkához való viszonyát,
•	munkavégzésének pontosságát, kötelességtudatát,
•	önálló feladatai elvégzésének minőségét,
•	rendszeretetét, pontosságát, felszerelésének rendben tartását,
•	 aktivitását.

A magatartás és szorgalom értékelése részletesen a 8. számú mellékletben található.

I.8 Az alkalmazható tankönyvek, taneszközök kiválasztásának elvei 

a)	Kiválasztás elvei
-	Tanulók által könnyen és balesetmentesen használható taneszközöket válasszunk;
-	Csak olyan tankönyv, segédlet választható, mely minden tanuló számára biztosítható
-	Több éven át használhatók legyenek a tankönyvek;
-	A kerettanterv követelményeire épüljön;
-	Tanulói, tanári segédletek segítsék az oktatást (feladatgyűjtemény, témazárók);
-	Az évfolyamok zökkenőmentes váltását tegye lehetővé.

b) A kiválasztás szempontjai: 
-	A családok számára anyagilag elérhető legyen;
-	Jól áttekinthető, gyermekeknek szóló, jól tagolt, egyszerű és érthető szerkesztésűek;
-	Színes ábrákkal, magyarázó rajzokkal kiegészítettek;
-	Tartós, átadható, illetve több évre szólóak (eladhatók) legyenek;
-	Speciális csoport igényeit is kielégítsék.

A pedagógus csak olyan – minőség, típus és ár megjelölése nélkül- ruházati vagy más felszerelés beszerzését kérheti a tanulótól, amely nélkülözhetetlen az általa tartott foglalkozáson való részvételhez, ill. a tananyag elsajátításához, és amelyet minden tanulónak rendszeresen alkalmaznia kell. Az e körbe nem tartozó felszereléseket az iskola biztosítja.
A kötelezően előírt taneszközökről a szülőket minden tanév kezdete előtt (a megelőző tanév májusában) az iskola tájékoztatja. A taneszközök beszerzése a tanév kezdetére a szülő kötelessége.

I.1.9 A program megvalósításának feltételei

a)	Személyi feltételek

A pedagógiai program megvalósítása érdekében még szükséges 	

szabadidő-szervező			0,5	fő
pedagógiai asszisztens			0,5	fő
oktatástechnikus (rendszergazda)	0,5	fő

b) Tárgyi feltételek, helyiségek, eszközök

Az iskolában a következő helyiségek találhatók:
12 tanterem 
1 számítástechnika szaktanterem
2 foglalkoztató helyiség 
1 zeneoktatásra szolgáló szoba
1 tanári
4 iroda (igazg., ig.hely., isk.titk., adminisztrátori)
1 szertár
2 sport szertár, raktár,
2 öltöző
1 tornaterem
1 raktár (sötét terem)
1 konyha (fejlesztő szoba)
1 néphagyomány-raktár
1 egyszemélyes foglalkoztató (pszichológus)

A meglévő eszközeink gondos használata és megóvása mindnyájunk közös feladata. Továbbra is szem előtt kell tartani a megfelelő, biztonságos tárolásukat. Az esztétikus környezet kialakítása és megőrzése továbbra is fontos feladat.
A beszerzés ütemezése részletesen a kötelező taneszköz jegyzékben található.(6. számú melléklet)

c) Gazdálkodási teendők:

Gazdálkodási teendőinket meghatározza a mindenkori pénzügyi helyzet. A forrást az önkormányzat költségvetése és pályázatokon elnyert összegek biztosítják. Az eszközök beszerzéséhez sok segítséget kapunk a szülőktől, és a Kulturális Alapítványtól.

1.	Eszközök beszerzése (lásd KOJ.Eszk. jegyzék);
2.	A tornaterem, sportpálya kialakítása és felújítása (ugró-, futóhelyek);
3.	Nyílászáró szerkezetek nyithatóvá tétele, felújítása;
4.	Bútorok, padlózat javítása, pótlása;
5.	CD-lejátszók, magnók beszerzése;
6.	Szabadtéri és szobai fejlesztő játékok kibővítése, napközis csoportok eszközigénye;
7.	Hagyományőrző és más szakkörök anyag és eszközigényeinek kielégítése;
8.	Zeneiskolai hangszerek beszerzése;
9.	 Állagmegóvás

II.	A HELYI TANTERV

II.1 A tantervválasztás, tantervkészítés törvényi keretei 

Iskolánk helyi tantervét a Közoktatási törvény (1993. évi LXXIX .Törvény) rendelkezései, a NAT (243/2003. (XII. 17.) Korm. Rendelet, 202/2007. (VII. 31.) Korm. rendelet) figyelembevételével állítottuk össze. Tekintettel voltunk az objektív körülményekre, a szülők, a gyerekek igényeire és a társadalmi környezetre. Építettünk a már meglévő, kialakult jó hagyományokra. Figyelembevettük az elmúlt évek tapasztalatait. Helyi tantervünk a Mozaik Kerettantervrendszer az Általános Iskolák és Gimnáziumok számára című munkára épül.
A Nemzeti Alaptanterv kiemelt fejlesztési területei a kulcskompetenciákra épülnek. A kulcskompetenciák fejlesztése Pedagógiai Programunkban rögzített kiemelten fontos feladatunk. A NAT-ban kiemelt fejlesztési feladatok határozzák meg a mi tevékenységünket is.

II.1.1 A Nemzeti Alaptantervben meghatározott fejlesztési feladatok

Énkép, önismeret 

Az egyén önmagához való viszonya, önmagáról alkotott képe, a személyiség belső diszpozíciói saját befogadó-alkotó tevékenysége során alakulnak ki, csakúgy, mint a személyiségére jellemző egyéb tulajdonságok. Az egyén maga határozza meg tevékenysége irányát, és aktivitásának mértéke, színvonala is nagymértékben függ az önmagáról, képességeiről, igényeiről alkotott képtől és az önmagával szemben támasztott elvárásoktól. A tanulók képesek legyenek énképükbe, beépíteni az elsajátított tudást, készségeket, tanulást segítő beállítódásokat, motívumokat, a tanítás-tanulás egész folyamatában gondoskodni kell arról is, hogy egyre kompetensebbnek érezzék magukat saját fejlődésük, sorsuk és életpályájuk alakításában. Az egyén önmagához való viszonyának alakításában alapvető célként tűzhető ki az önmegismerés és önkontroll; a felelősség önmagukért; az önállóság; az önfejlesztés igénye és az erre irányuló tevékenységek, valamint mindezek eredményeként a személyes méltóság. 

Hon- és népismeret

Célja, hogy minden tanuló ismerje meg hazánkat, népünket, kulturális örökségünket, azok jellemző sajátosságait, a magyar néphagyományt. 
Sajátítsák el azokat az ismereteket, amelyek az otthon, a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megbecsüléséhez, megszeretéséhez vezetnek. 
Ismerjék meg a kiemelkedő magyar államférfiak, tudósok, költők, írók, feltalálók, felfedezők, sportolók tevékenységét, munkásságát.

A hon-és népismeret különböző területei:
a)	természeti környezet (élő, élettelen, földrajzi környezet, stb.)
b)	társadalmi környezet (lakóhely társadalmi rétegződése, önkormányzata, vallási közösségei, rendje, védelme)
c)	helytörténet (Szada falu története, iskolatörténet, tájház, Székely Bertalan gyűjtemény)
d)	népismeret, néphagyomány (hagyományok megismerése, ápolása, népművészet, népszokások, viseletek, tánc, építészet, népi kismesterségek, stb.)

Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra 
Európa a magyarság tágabb hazája. A tanulók szerezzenek ismereteket az Európai Unió kialakulásának történetéről, alkotmányáról, intézményrendszeréről, az uniós politika szempontrendszeréről. Diákként és felnőttként tudjanak élni a megnövekedett lehetőségekkel. Magyarságtudatukat megőrizve váljanak európai polgárokká. Tanulóinkat iskolás éveik alatt is olyan ismeretekkel, személyes tapasztalatokkal kell gazdagítani, amelyek birtokában meg tudják találni helyüket az európai nyitott társadalmakban. Fontos az is, hogy európai identitásuk megerősödésével nyitottak és elfogadóak legyenek az Európán kívüli kultúrák iránt is. 
A tanulók ismerjék meg az egyetemes emberi civilizáció legjellemzőbb, legnagyobb hatású eredményeit. Váljanak nyitottá és megértővé a különböző szokások, életmódok, kultúrák, vallások, a másság iránt. Szerezzenek információkat az emberiség közös, globális problémáiról, az ezek kezelése érdekében kialakuló nemzetközi együttműködésről. Növekedjék érzékenységük a problémák lényege, okai, az összefüggések és a megoldási lehetőségek keresése, feltárása iránt. Az iskolák és a tanulók törekedjenek arra, hogy közvetlenül is részt vállaljanak a nemzetközi kapcsolatok ápolásában. Erre kiváló lehetőség a hosszabb ideje tartó partnerkapcsolat, - amely a falu minden korosztálya számára nyitott- az erdélyi Kecsetkistfaluddal valamint a németországi Neukirchennel. A testvér települések kapcsolata cserelátogatások, életmódműhelyek, stb. szervezésen keresztül valósul meg.

Aktív állampolgárságra, demokráciára nevelés 

A demokratikus jogállamban a társadalom fejlődésének és az egyén sikerességének, boldogulásának s nem ritkán boldogságának is egyik fontos feltétele az egyén részvétele a civil társadalom, a lakóhelyi, a szakmai, kulturális közösség életében és/vagy a politikai életben. Olyan részvétel, amelyet a megfelelő tudás, a társadalmi együttélés szabályainak kölcsönös betartása, az erőszakmentesség jellemez, és az emberi jogok, a demokrácia értékeinek tisztelete vezérel. Közoktatási rendszerünk egyik alapvető feladata olyan tanulási lehetőségek biztosítása, amelyek elősegítik a tanulók aktív állampolgárrá válását. 
Az aktív állampolgári léthez ismeretek, képességek, megfelelő beállítottság és motiváltság szükséges.. Az aktív állampolgári magatartáshoz szükséges részképességek (pl. a társadalmi viszonyrendszerek felismerésének képessége, az egyenlő bánásmódhoz való jog felismerésének képessége, a konfliktuskezelés, a humanitárius segítségnyújtás, az együttműködés képessége), értékorientációk, beállítódások (pl. felelősség, autonóm cselekvés, megbízhatóság, tolerancia, társadalmilag elfogadott viselkedés) elsajátítását döntően a tanulók aktív részvételére építő tanítás- és tanulásszervezési eljárások minősége, illetve az iskolai élet demokratikus gyakorlata biztosíthatja. 

Gazdasági nevelés 
A gazdálkodás és a pénz világára vonatkozó tudás napjainkra általános műveltségünk részévé vált. A gazdaság alapvető összefüggéseit értő és a javaikkal okosan gazdálkodni képes egyének nélkül nem képzelhető sem működő demokrácia, sem életképes piacgazdaság. Minden országnak érdeke, hogy állampolgárai nyitottak legyenek a gazdaság világa felé. A társadalom számára is nélkülözhetetlen, hogy tagjaiban pozitív attitűd alakuljon ki az értékteremtő munka, a javakkal való gazdálkodás és a gazdasági ésszerűség iránt. Értsék a fogyasztás gazdaságot mozgató szerepét, saját fogyasztói magatartásuk jelentőségét, felelősségét. 
Az iskolai nevelésnek alapvető szerepe van abban, hogy a tanulók tudatos fogyasztókká váljanak, mérlegelni tudják a döntéseikkel járó kockázatokat, a hasznot vagy a költségeket. Ismerjék fel a fenntartható fogyasztás és az egyéni érdekeik kapcsolatát. Hozzájárul annak a képességnek a kialakításához, hogy megtalálják az egyensúlyt a rövidebb és hosszabb távú előnyök között. Elősegíti, hogy képessé váljanak a rendelkezésükre álló erőforrásokkal való gazdálkodásra, beleértve a pénzzel való bánni tudást is. megtakarításokról van szó, hanem a társadalomé is. A személyiségnevelés fontos részének kell tekinteni az okos gazdálkodás képességének a kialakítását, továbbá azt, hogy tudjanak eligazodni a fogyasztási javak, szolgáltatások, marketinghatások és viselkedésmódok között. 

Környezettudatosságra nevelés 
A környezettudatosságra nevelés átfogó célja, hogy elősegítse a tanulók magatartásának, életvitelének kialakulását annak érdekében, hogy a felnövekvő nemzedék képes legyen a környezetmegóvására, elősegítve ezzel az élő természet fennmaradását és a társadalmak fenntartható fejlődését. 
A fenntartható fejlődés feltételezi az egész életen át tartó tanulást, amelynek segítségével tájékozott és tevékeny állampolgárok nevelődnek, akik kreatívan gondolkodnak, eligazodnak a természet és a környezet, a társadalom, a jog és a gazdaság területén, és felelősséget vállalnak egyéni vagy közös tetteikért. Mindez úgy valósítható meg, ha különös figyelmet fordítunk a tanulók természettudományi gondolkodásmódjának fejlesztésére. Ha a tanulók érzékennyé válnak környezetük állapota iránt, akkor képesek lesznek a környezet sajátosságainak, minőségi változásainak megismerésére és elemi szintű értékelésére, a környezet természeti és ember alkotta értékeinek felismerésére és megőrzésére, a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeik vállalására és jogaik gyakorlására. A környezet ismeretén és a személyes felelősségen alapuló környezetkímélő magatartásnak a tanulók életvitelét meghatározó erkölcsi alapelvnek kell lennie egyéni és közösségi szinten egyaránt. 
A környezeti nevelés során a tanulók ismerjék meg azokat a jelenlegi folyamatokat, amelyek következményeként bolygónkon környezeti válságjelenségek mutatkoznak. Konkrét hazai példákon ismerjék fel a társadalmi-gazdasági modernizáció egyénre gyakorolt pozitív és negatív hatásait a környezeti következmények tükrében. Értsék a fogyasztás és a környezeti erőforrások kapcsolatát, a fenntartható fogyasztás elvét. Kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába. Életmódjukban a természet tisztelete, a felelősség, a környezeti károk megelőzése váljék meghatározóvá. Szerezzenek személyes tapasztalatokat a környezeti konfliktusok közös kezelése és megoldása terén. 
A helyi sajátosság, ami különösen indokolja a tárgyra való odafigyelést, az, hogy iskolánk a Budapest körüli zöldgyűrű határán van, ahol az urbanizáció és ipartelepek egészségtelen léptékű terjedése a veszély. 
A környezettudatos nevelésnek iskolánkban hagyományai vannak. Az Ökoiskola cím másodszori elnyerése, az éves munkaterv tanórán kívüli ökoprogramjai szervesen egészítik ki az iskolai tantervet.

A tanulás tanítása 
A tanulás tág értelmezése magában foglalja valamennyi értelmi képesség és az egész személyiség fejlődését, fejlesztését. Ez az iskola alapfeladata. 
A tanulás számos összetevője tanítható. Minden pedagógus teendője, hogy felkeltse az érdeklődést a különböző szaktárgyi témák iránt, útbaigazítást adjon a tananyag elsajátításával, annak szerkezetével, hozzáférésével kapcsolatban, valamint tanítsa a gyerekeket tanulni. Törekedjenek arra, hogy a tanulók fokozatos önállóságra tegyenek szert a tanulás tervezésében, vegyenek részt a kedvező körülmények (külső feltételek) kialakításában. Élményeik és tapasztalataik alapján ismerjék meg és tudatosítsák saját pszichikus feltételeiket.
 A hatékony tanulás módszereinek és technikáinak az elsajátíttatása, 
az önművelés igényének és szokásának kibontakoztatása, 
a könyvtári és más információforrások használata elsősorban a következőket foglalja magában: az alapkészségek kialakítása (értő olvasás, íráskészség, számfogalom fejlesztése),
 az előzetes tudás és tapasztalat mozgósítása; 
az egyénre szabott tanulási módszerek, eljárások kiépítése; 
a csoportos tanulás módszerei, kooperatív munka; 
az emlékezet erősítése, célszerű rögzítési módszerek kialakítása; 
a gondolkodási kultúra fejlesztése;
 az önművelés igényének és szokásának kibontakoztatása;
 az egész életen át tartó tanulás eszközeinek megismerése, módszereinek elsajátítása. 
A tanulás fontos színtere, eszköze az iskola könyvtára és informatikai bázisa. A hagyományos tantermi oktatást az iskola keretein belül is kiegészítik az egyéni tanulási formák, amelyekhez sokféle információforrás gyors elérésére van szükség. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen. Az önálló ismeretszerzés érdekében a tanulóknak el kell sajátítaniuk a könyvtári ismeretszerzés technikáját, módszereit mind a nyomtatott dokumentumok, mind az elektronikus dokumentumok használata révén. Ismerniük kell a könyvtári keresés módját, a keresés eszközeit, a főbb dokumentumfajtákat, valamint azok tanulásban betöltött szerepét, információs értékét. El kell sajátítaniuk az adatgyűjtés, témafeldolgozás, forrásfelhasználás technikáját, az interneten való keresés stratégiáját. 
A tanulás megszervezhető az iskolán kívül is. Tanulási színtér pl. a múzeum, a kiállító terem, a művészeti előadás színtere, de akár a "szabadtér" is.
A tanulási folyamatot jelentősen átalakítja az informatikai eszközök és az elektronikus oktatási segédanyagok használata. Ez új lehetőséget teremt az ismeretátadásban, a kísérleteken alapuló tanulásban, valamint a csoportos tanulás módszereinek kialakításában. 
A pedagógus fontos feladata, hogy 
megismerje a tanulók sajátos tanulási módjait, stratégiáit, stílusát, szokásait. 
Vegye figyelembe a megismerés életkori és egyéni jellemzőit, és ezekre alapozza a tanulás fejlesztését. 
Gondosan kutassa fel és válassza meg a fejlesztés tárgyi-cselekvéses, szemléletes-képi és elvont-verbális útjait, és életszerű tartalommal ruházza fel azokat. 
Törekednie kell a gondolkodási képességek, elsősorban a rendszerezés, a tapasztalás a következtetés és a problémamegoldás fejlesztésére, 
Olyan tudást kell kialakítani, amelyet új helyzetekben is lehet alkalmazni. Előtérbe kerül az új ötletek kitalálása, azaz a kreatív gondolkodás fejlesztése. Ezzel párhuzamosan érdemes hangsúlyt helyezni a tanulói döntéshozatalra, az alternatívák végiggondolására, a variációk sokoldalú alkalmazására, a kockázatvállalásra, az értékelésre, az érvelésre. Fontos feladat a kritikai gondolkodás megerősítése, a konfliktusok kezelése, az életminőség javítása, az életvitel arányainak megtartása, az értelmi, érzelmi egyensúly megteremtése, a teljesebb élet megszervezése. 

Testi és lelki egészség

Az iskolára nagy feladat és felelősség hárul a felnövekvő nemzedékek egészséges életmódra nevelésében, minden tevékenységével szolgálnia kell a tanulók egészséges testi, lelki és szociális fejlődését. Személyi és tárgyi környezetével segítse azoknak a pozitív beállítódásoknak, magatartásoknak és szokásoknak a kialakulását, amelyek a gyerekek, a fiatalok egészséges életvitellel kapcsolatos szemléletét és magatartását fejlesztik. 
Az egészséges életmódra nevelés nemcsak a betegségek megelőzésének módjára tanít, hanem az egészséges állapot örömteli megélésére és a harmonikus élet értékként való tiszteletére is nevel. 
A pedagógusok készítsék fel a gyerekeket, fiatalokat arra, hogy önálló, életükben életmódjukra vonatkozóan helyes döntéseket tudjanak hozni, egészséges életvitelt alakítsanak ki, és a konfliktusokat képesek legyenek megoldani. 
Fejlesszék a beteg, sérült és fogyatékos emberek iránti elfogadó és segítőkész magatartást. 
Ismertessék meg a környezet – elsősorban a háztartás, az iskola és a közlekedés, veszélyes anyagok –, egészséget, testi épséget veszélyeztető leggyakoribb tényezőit
.Készítsenek fel a veszélyhelyzetek egyéni és közösségi szintű megelőzésére, kezelésére. 
Az iskola feladata az is, hogy felkészítsen az önálló gyalogos közlekedésre, a tömegközlekedési eszközök használatára, az utasbalesetek elkerülésének módjaira. Figyelmet kell fordítani a veszélyes anyagok, illetve készítmények helyes kezelésére, legfontosabb szabályaira (felismerésére, tárolására). 
Nyújtsanak támogatást a gyerekeknek – különösen a serdülőknek – a káros függőségekhez vezető szokások (pl. dohányzás, alkohol- és drogfogyasztás, helytelen táplálkozás) kialakulásának megelőzésében.
 Az iskola megkerülhetetlen feladata, hogy foglalkozzon a szexuális kultúra és magatartás kérdéseivel, a családi életre, a felelős, örömteli párkapcsolatokra történő felkészítéssel. 
Az egészséges, harmonikus életvitelt megalapozó szokások a tanulók cselekvő, tevékeny részvételével alakíthatók ki. Fontos, hogy az iskolai környezet is biztosítsa az egészséges testi, lelki, szociális fejlődést. Ebben a pedagógusok életvitelének is jelentős szerepe van. 

Felkészülés a felnőttlét szerepeire 

A felnőttlét szerepeire való felkészülés egyik fontos eleme a pályaorientáció. Általános célja, hogy segítse a tanulók további iskola- és pályaválasztását. Összetevői: az egyéni adottságok, képességek megismerésén alapuló önismeret fejlesztése; a legfontosabb pályák, foglalkozási ágak és a hozzájuk vezető utaknak, lehetőségeknek, alternatíváknak a megismerése tevékenységek és tapasztalatok útján. Tudatosítanunk kell a tanulókban, hogy életpályájuk során többször kényszerülhetnek pályamódosításra. 
Az iskolának – a tanulók életkorához és a lehetőségekhez képest – átfogó képet kell nyújtania a munka világáról. Ennek érdekében olyan feltételeket, tevékenységeket kell biztosítani, amelyek elősegíthetik, hogy a tanulók kipróbálhassák képességeiket, elmélyedhessenek az érdeklődésüknek megfelelő területeken, ezzel is fejlesztve ön- és pályaismereteiket. 
A pályaorientáció csak hosszabb folyamat során és csak akkor lehet eredményes, ha a különböző tantárgyak, órán és iskolán kívüli területek, tevékenységek összehangolásán alapul. Kiemelt figyelmet igényel a rugalmasság, az együttműködés és a bizonytalanság kezelésének a képessége egyéni és társadalmi szinten egyaránt. 
A tanulók hatékony társadalmi beilleszkedéséhez, az együttéléshez és a részvételhez elengedhetetlenül szükséges a szociális és állampolgári kompetencia tudatos, pedagógiailag tervezett fejlesztése. Olyan szociális motívumrendszer kialakításáról és erősítéséről van szó, amely gazdasági és társadalmi előnyöket egyaránt hordoz magában. A szociális kompetencia fejlesztésében kiemelt feladat a segítéssel, együttműködéssel, vezetéssel és versengéssel kapcsolatos magatartásmódok kialakítása. A szociális és társadalmi kompetencia fejlesztésének fontos részét képezik a gazdasággal, az öntudatos fogyasztói magatartással, a versenyképesség erősítésével kapcsolatos területek (pl. vállalkozó-, gazdálkodó- és munkaképesség). 

II.2 A tanterv követelményei

II.2.1 A fejlesztés kiemelt területei 1-4. évfolyamon

A bevezető szakasz az óvodából az iskolába való sikeres átmenet ideje. Az iskola első két évét az óvodára jellemző időigényesebb tevékenység- és tanulásszervezési formák jellemzik. A teljesítménymotiváció és a képességek fejlesztése területén nagy szerepe van az egyéni érdeklődésnek, és a tanulók egyéni különbségeiből adódó fejlesztéseknek. A szakasz végén még nem történik meg az iskolai teljesítmények követelményként történő meghatározása, minősítő jellegű értékelése.
A kezdő szakaszban erőteljesebbé válnak – a negyedik évfolyam végére már meghatározóak – az iskolai teljesítményelvárások által meghatározott tanítási-tanulási folyamatok. A motiválás és a tanulásszervezés már a Nat fejlesztési feladataiban is kifejeződő teljesítményekre összpontosít. 

-	A test és a lélek harmonikus fejlesztése: a mozgásigény kielégítésével és a mozgáskultúra megalapozásával; a mozgáskoordináció, a ritmusérzék és a hallás fejlesztésével; az egészséges életmód alapvető ismereteink közvetítésével, az ezt elősegítő szokások alakításával; az érzelmi élet gazdagításával; az önismeret fejlesztésével, a reáli önértékelés fejlesztésével, a társas kapcsolatok igényének erősítésével.
-	A szocializáció folyamatainak elősegítése: a személyiség erkölcsi arculatának értelmi és érzelmi alapozásával; helyes magatartásformák megismertetésével és gyakoroltatásával; a kortárs kapcsolatok megerősítésével; elemi állampolgári és a mindennapi életvitellel összefüggő praktikus ismeretek nyújtásával.
-	Az elemi műveltségbeli alapok feltételrendszerének megteremtése: a biztonságos szóbeli és írásbeli nyelvhasználat és az alapvető képességek, készségek elsajátíttatásával; a mentális képességek célirányos fejlesztésével; az önálló tanulás és az önművelés alapozásával.
-	A tanulási stratégiák megválasztásában és a taneszközök használatában kitüntetett szempont az életkori jellemzők figyelembevétele; az ismeretek tapasztalati megalapozása, a felfedezés lehetősége, a kreativitás fejlesztése, a differenciált fejlesztés, a művészeti, a gyakorlati és a közismereti készségek fejlesztésének egyensúlya, a tanulók egészséges terhelése; fejlődésük folyamatos követése, a személyre szóló, fejlesztő értékelés.

II.1.2 A fejlesztés kiemelt területei 5-8. évfolyamon

Az alapozó szakasz funkciója elsősorban az iskolai tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák, képesség-együttesek megalapozása. Ebben a szakaszban történik az iskolai tudás (és a tanítás folyamatának) erőteljes tagolódása, amely megköveteli az ilyen típusú tanuláshoz szükséges és ehhez rendeződő képességnyalábok, kompetenciák célzott megalapozását. 
A fejlesztő szakasz alapvető feladata – az előző szakaszokhoz kapcsolódva – a változó és egyre összetettebb tudástartalmakkal is összefüggésben a már megalapozott kompetenciák fejlesztése, azaz megerősítése, bővítése, finomítása, hatékonyságának, variabilitásának növelése. 

-	A test és a lélek harmonikus fejlesztése: a mozgásigény kielégítésével és a mozgáskultúra megalapozásával; a mozgáskoordináció, a ritmusérzék és a hallás fejlesztésével; a koncentráció és a relaxáció képességének alapozásával, az egészséges életmód a tudatosság szerepének bemutatásával; az érzelmi intelligencia mélyítésével, gazdagításával; az önismeret alakításával, az önértékelés képességének fejlesztésével, az együttműködés értékének tudatosításával a családban, a társas kapcsolatokban, a barátságban, a csoportban.
-	A szocializáció folyamatainak elősegítése: az érzelem, az értelem és a cselekvés összefüggéseinek tudatosításával; az erkölcsi meggyőződés és az erkölcsi cselekvés kívánatos összhangjának felismertetésével; a nemzedékek közötti és a kortársi kapcsolatok megerősítésével; az állampolgári ismeretek gyakorlati értelmezésével, a mindennapi életvitellel összefüggő praktikus tudás nyújtásával.
-	Az alapműveltség továbbépítése: a differenciálódó tantárgyi rendszerben a mentális képességek céltudatos fejlesztésével; az önálló tanulás és az önművelés alapozásával, gyakoroltatásával. Az iskolai tanulás folyamatában a gyakorlatközpontúság, az életvitelhez szükséges, alkalmazható tudás gyarapítása, a problémamegoldó gondolkodás fejlesztése érvényesül.
A tanulók megszerzett tudásukat valóságos feladatok, problémák megoldásában, konfliktusok kezelésében is alkalmazzák, döntésképességüket szervezett gyakorlatokban, és spontán élethelyzetekben is érvényesítik. A tanulási tevékenységben növekvő szerepet kap a közvetett kommunikáció-írásbeliség, vizuális kommunikáció, számítógépes érintkezés- és megjelenik a nem anyanyelven folyó kapcsolatteremtés. A „tanulás tanulása”, az önálló tájékozódás, az informatika alkalmazása és az idegen nyelvel tanulása iránti igény fejlesztése is hozzájárul az alapműveltség továbbépítéséhez.
-	A tanulási stratégiák megválasztásában kitüntetett szempont: az életkori jellemzők figyelembevétele; az ismeretek tapasztalati megalapozása és az ismeretszerzés deduktív útjának bemutatása; a kreativitás fejlesztése; az írásbeliség és a szóbeliség egyensúlyára való törekvés; a tanulók egészséges terhelése, érési folyamatuk követése, személyre szóló, fejlesztő értékelésük. E szakaszban növekszik az együttműködésre építő (kooperatív-interaktív) tanulási technikák és tanulásszervezési módok szerepe. Növekszik a tanulók aktív részvételét igénylő ismeretszerzési módok aránya (megfigyelés, kísérlet, új információs és kommunikációs technikákat alkalmazó anyaggyűjtés, modellezés, szerepjáték, stb.) az iskola épít a tanulók kíváncsiságára és a rendszerezett ismeretek iránti igényükre. Ezért heurisztikus tanulási helyzeteket és rendszerező ismeretszerzési élményeket egyaránt kínál. Az így szerzett tanulási folyamat juttatja közel őket a megismerés, a tudás öröméhez és erősíti meg önbizalmukat. A tanulási folyamatban értik meg a tanulók a követelmények lényegét és ismerik meg önmaguk teljesítményének értékét.

II.3 Az iskola tantárgyi rendszere 

A törvény által biztosított kerettantervi óraterv összetétele

a)	Tantárgy- és tanóraszerkezet, heti óraszámok

Évfolyam	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
Tantárgy 									
Magyar 	8	8	7	7	3,5	3,5	4	4	
Történelem 	-	-	-	-	2,5	2,5	2	2	
Angol	-	-	3	3	3	3	3	3	
Matematika	4	4	4	4	4	4	4	3,5	
Informatika	-	-	-	-	1	1	2	2	
Környezetismeret	1	1	1	1	-	-	-	-	
Természetismeret	-	-	-	-	2	2	-	-	
Fizika							1,5	1,5	
Biológia							1,50,5s	1,50,5 	
Kémia							1,5	1,5	
Földrajz							2	2	
Ének-zene	1	1	1	1	1	1	1	1	
Rajz	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1	1	
Technika és életvitel	1	1	1	1	1	1	1	1	
Testnevelés és sport	2,5	2,5	2,5	2,5	3	3	3	3	
Osztályfőnöki	-	-	-	-	1	1	1	1	
Hon-és népismeret	1	1	1	1	0,5	0,5	-	-	
Etika									
Tánc és dráma					0,5	0,5			
Médiaismeret								1	
Egészségnevelés						0,5			
Kötelező óraszám 	20	20	22	22	24,5	25	28,5	29	

Tánc- és dráma 					5. oszt. II. félév
6. oszt. I. félév 
Egészségtan					6. osztály II. félév
Ember és társadalmi ismeretek, etika:	7 évfolyam egész évben, heti 1 óra
Médiaismeret					8. osztály egész évben heti 1 óra 

b)	A tanulók számára a nem kötelező órakeret terhére az alábbi foglalkozásokat ajánljuk:
-	Sport 					1-8. évfolyam		heti 4 óra
-	Kézműves				1-8. évfolyam		heti 2 óra
-	Rajz					1-8. évfolyam		heti 4 óra
-	Informatika				7-8. évfolyam		heti 2 óra
-	Matematika feladatmegoldó 	7-8. évfolyam		heti 2 óra
-	Idegen nyelv				7-8.évfolyam			heti 4 óra

Az informatikaoktatást a kerettantervtől eltérve már 5. évfolyamtól bevezetjük a szülők és gyerekek igényének megfelelően. A lecsökkent óraszám miatt nem kötelezően szervezünk a 7-8. évfolyamnak /a továbbtanulást elősegítve / további informatikai foglalkozást.
A közoktatási törvény 52.§ (11) c). bek. alapján a kötelező és nem kötelező órakereten felül a tehetség kibontakoztatása, a hátrányos helyzetű tanulók felzárkóztatása, valamint az első-negyedik évfolyamra járó tanulók eredményes felkészítése céljából egyéni foglalkozásokat szervezünk.

II.4 A kerettanterv helyi bevezetése

Az iskolai oktatás időkereteit meghatározó törvényi szabályozás szerint a táblázatba foglalt órakeretek állnak rendelkezésünkre:

	Kötelező
 tanórai 
 foglalkozás	Nem kötelező 
tanórai 
foglalkozás	Egyéni 
foglalkozás	Egy
tanulócsoport óraszáma	Napközi és
tanulószoba
heti óraszáma	
	52. § (3)	52. § (7)	52. § (11) c)	összesen	53. § (4) 	
1.	20	2	2,4	24,4	22,5 óra/csoport	
2.	20	2	2,4	24,4	22,5 óra/ csoport	
3.	20	2	2,4	24,4	22,5 óra/csoport	
4.	22,5	2,25	2,7	27,45	22,5 óra/csoport	
5.	22,5	5,625	2,7	30,825	15 óra/csoport	
6.	22,5	5,625	2,7	30,825	15 óra/csoport	
7.	25	7,5	3	35,5	15 óra/csoport	
8.	25	7,5	3	35,5	15 óra/csoport	
				233,3 óra		

Évfolyamonként egy tanulócsoporttal, alsó tagozaton 4 napközis csoporttal és egy tanulószobai csoporttal számolva évi 338,3 óra a tanterv megvalósításának az időigénye.
A község növekvő lakosságát és gyermeklétszámát figyelembe véve a következő években több tanulócsoport indítása várható. Ez befolyásolja a személyi és tárgyi feltételek alakulását / pedagógusok száma, óraszámok, tantermek, berendezések /

II.5 Az átmenetből adódó feladatok

A modulok megjelenésével a pedagógusok továbbképzési tervét úgy kell kialakítani, hogy az újonnan megjelenő modul tantárgyak tanítására képzettek legyenek. Az új tantárgyak megjelenése új eszközök, anyagok beszerzését teszik szükségessé. A technika-és életvitel tantárgyak tanításához speciálisan felszerelt szakteremre van szükség Az informatikai eszközök felújítása, korszerűsítése is időszerű. A kémia tantárgy élményszerűbb oktatása érdekében a kísérletek biztonságát, a vegyszerek megfelelő tárolását biztosítani kell. 
Ez a következő években nagyon átgondolt, jól megtervezett gazdálkodást kíván.

III. A PEDAGÓGIAI PROGRAM LEGITIMÁCIÓJA

A pedagógiai program érvényességi ideje

Az iskola 2004. szeptember elsejétől szervezi meg nevelő és oktató munkáját e pedagógiai program alapján.
A pedagógiai programban található helyi tanterv 2004. szeptember 1. napjától az első évfolyamon, majd ezt követően felmenő rendszerben kerül bevezetésre.

A pedagógiai program felülvizsgálata

A pedagógiai programban megfogalmazott célok és feladatok megvalósulása, a nevelőtestület folyamatosan vizsgálja.
A nevelők szakmai munkaközösségei minden tanév végén írásban értékelik a pedagógiai programban megfogalmazott általános célok és követelmények megvalósulását.

A pedagógiai program módosítása

A pedagógiai program módosítására javaslatot tehet:
•	Az iskola igazgatója
•	A nevelőtestület bármely tagja
•	A nevelők szakmai munkaközösségei
•	A szülői munkaközösség
•	Az iskola fenntartója
A pedagógiai program módosítását a nevelőtestület fogadja el, és az a fenntartó jóváhagyásával válik érvényessé.
A módosított pedagógiai programot, a jóváhagyást követő tanév szeptember első napjától kell bevezetni

A pedagógiai program nyilvánosságra hozatala

Az iskola pedagógiai programját –jóváhagyás után-a szülők és a diákok számára is nyilvánosságra hozza, megkönnyítve ezzel is a tájékozódást, illetve az iskolaválasztást. A program teljes és részletes változata a fenntartónál, az iskola irattárában, illetve a községi könyvtárban kerül elhelyezésre. A pedagógiai program nyitvatartási- illetve munkaidőben megtekinthető.

IV. ZÁRADÉK

1.	A pedagógiai programot a Székely Bertalan ÁMK iskolájának nevelőtestülete  megvitatta és egyhangúlag elfogadta.
2.	A pedagógiai programot az Szülők Testülete, a Diákönkormányzat megismerte és támogatta.

3.	A pedagógiai programot Szada község önkormányzatának képviselő testülete ülésén jóváhagyta.